NAŘÍZENÍ  LIBERECKÉHO  KRAJE  č. 1/2003

ze dne 4. listopadu 2003, 

kterým se vydává požární poplachový plán Libereckého kraje 

Rada Libereckého kraje vydává v souladu s ustanovením § 7 a § 59 odst. 1 písm. k) zákona   č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů, a k provedení  zákona č. 133/1985 Sb., o požární ochraně, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o PO“) a ve smyslu § 4 nařízení vlády č. 172 /2001 Sb., k provedení zákona o požární ochraně, ve znění pozdějších předpisů a § 19 vyhlášky č. 328/2001 Sb., o některých podrobnostech k zabezpečení integrovaného záchranného systému, toto nařízení kraje:

Část první
ÚVODNÍ USTANOVENÍ A ZÁKLADNÍ POJMY

§ 1
Úvodní ustanovení
(1)	Požární poplachový plán Libereckého kraje (dále jen „poplachový plán“) slouží       k zabezpečení součinnosti jednotek požární ochrany (dále jen „jednotek PO“) v Libereckém kraji (dále jen „kraj“) při hašení požárů, provádění záchranných a likvidačních prací na území kraje, při poskytování pomoci mezi kraji a při poskytování pomoci do sousedního státu,         k úpravě povolávání jednotek PO a ke stanovení způsobu vyhlašování stupňů poplachu a upravuje činnost ohlašoven požáru a operačních a informačních středisek Hasičského záchranného sboru Libereckého kraje (dále jen „HZS kraje“).
(2)	Požární poplachový plán kraje rovněž obsahuje Poplachový plán integrovaného záchranného systému Libereckého kraje zpracovaný v souladu se zvláštním právním předpisem (část druhá).

§ 2
Základní pojmy
(1)	Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)	Integrovaným záchranným systémem koordinovaný postup jeho složek při přípravě na mimořádné události a při provádění záchranných a likvidačních prací,
b)	Stupněm požárního poplachu potřeba nasazení sil a prostředků jednotek PO ke zdolávání požárů a poskytování pomoci při živelních pohromách a jiných mimořádných událostech,
c)	Základní složkou integrovaného záchranného systému složka, která zajišťuje nepřetržitou pohotovost pro příjem ohlášení vzniku mimořádné události, její vyhodnocení a neodkladný zásah v místě mimořádné události. Základními složkami integrovaného záchranného systému jsou Hasičský záchranný sbor České republiky, jednotky požární ochrany zařazené do systému plošného pokrytí území kraje jednotkami požární ochrany, zdravotnická záchranná služba a Policie České republiky,
d)	Ostatními složkami vyčleněné síly a prostředky ozbrojených sil, ostatní ozbrojené bezpečnostní sbory, ostatní záchranné sbory, orgány ochrany veřejného zdraví, havarijní, pohotovostní, odborné a jiné služby, zařízení civilní ochrany, neziskové organizace a sdružení občanů, která lze využít k záchranným a likvidačním pracím, a které poskytují při záchranných a likvidačních pracích plánovanou pomoc na vyžádání,
e)	Koordinací složek integrovaného záchranného systému koordinace záchranných a likvidačních prací včetně řízení jejich součinnosti,
f)	Mimořádnou událostí škodlivé působení sil a jevů vyvolaných činností člověka, přírodními vlivy, a také havárie, které ohrožují život, zdraví, majetek nebo životní prostředí a vyžadují provedení záchranných a likvidačních prací,

Část DRUHÁ
Požární poplachový plán kraje 

§ 3
Zásady součinnosti jednotek PO
(1)	Jednotky PO působí zejména v rámci svých hasebních obvodů. Hasebním obvodem jednotek hasičského záchranného sboru podniku, sboru dobrovolných hasičů obce (kromě sboru dobrovolných hasičů vybraných obcí uvedených v odst. 2) a sboru dobrovolných hasičů podniku, je území jejich zřizovatele (dále jen „místně příslušná jednotka PO“). 
(2)	Hasebním obvodem jednotek HZS kraje, jednotek sboru dobrovolných hasičů vybraných obcí je území, pro které jsou jednotky PO předurčeny k zásahu v prvním stupni požárního poplachu nebo pro záchranné a likvidační práce, např. při dopravních nehodách, na havárie s výskytem nebezpečných látek, atd. (dále jen pro „speciální činnosti“).
(3)	Jednotky PO v kraji jsou vedeny v operativní dokumentaci poplachového plánu, části „Seznam jednotek požární ochrany Libereckého kraje“ (§ 11). V ní je uvedeno vymezení hasebních obvodů jednotek HZS kraje, jednotek sboru dobrovolných hasičů vybraných obcí, popřípadě i jiných jednotek s územní působností mimo území jejich zřizovatele.  
(4)	HZS kraje vede, v souladu s § 4, přehled sil a prostředků jednotek PO, který je uložen na operačních střediscích.
(5)	Rozdělení jednotek PO pro jednotlivé obce nebo objekty do konkrétních stupňů požárního poplachového plánu (dále jen „stupeň poplachu“) je obsahem operativní dokumentace poplachového plánu a určuje je HZS kraje.
(6)	Rozdělení jednotek PO do prvního stupně poplachu pro obce a objekty vychází zpravidla z hasebních obvodů jednotek PO, přičemž jedna z jednotek je místně příslušná jednotka PO. Rozdělení jednotek PO pro druhý a vyšší stupeň poplachu se stanoví                  s respektováním požadavku na počet jednotek PO v jednotlivých stupních poplachu (§ 5). Ve druhém a vyšších stupních poplachu lze pro účely zásahu využít jednotky PO bez respektování jejich hasebních obvodů a místní příslušnosti, a to na úrovni operačních a informačních středisek HZS kraje v souladu s operativní dokumentací poplachového plánu, nebo podle konkrétní potřeby v případě operačního řízení, ve všech stupních poplachu.
(7)	Výpis z operativní dokumentace poplachového plánu, část „Rozdělení jednotek PO do konkrétních stupňů požárního poplachu pro jednotlivé obce nebo objekty“, který obsahuje seznam jednotek PO pro první stupeň poplachu, obdrží ohlašovny požárů obcí a právnické a podnikající fyzické osoby, které zřizují jednotku PO .
(8)	Pokud je jednotka hasičského záchranného sboru podniku nebo jednotka sboru dobrovolných hasičů podniku trvale předurčena mimo uzemí svého zřizovatele, je způsob a obsah její součinnosti uveden v dohodě mezi zřizovatelem jednotky a HZS kraje. V této smlouvě se stanoví síly a prostředky, kterými uvedená jednotka poskytuje součinnost a za jakých podmínek.
(9)	HZS kraje vede Seznam uzavřených dohod s právnickými nebo podnikajícími fyzickými osobami, které zřizují jednotky PO podle odstavce 7. 
(10)	Obce, jejichž jednotka PO je jednotkou předurčenou pro speciální činnosti, vytvářejí ve spolupráci s Libereckým krajem optimální podmínky pro zásah jednotky PO na likvidaci následků uvedených událostí, a to především z hlediska vybavení příslušnými technickými prostředky a odborné připravenosti členů jednotky PO.

§ 4
Povolávání jednotek PO v rámci operačního řízení ke zdolávání požárů 
a k záchranným a likvidačním pracím
(1) 	Pro účely operačního řízení a povolávání jednotek PO ke zdolávání požárů a      k záchranným a likvidačním pracím (dále jen „zásah“) pro potřeby území kraje a pro poskytování pomoci mezi kraji a pomoci do sousedního státu zřizuje HZS kraje krajské operační a informační středisko a podle potřeby také územně příslušná operační a informační střediska (dále jen „operační střediska“), která plní úkoly podle zvláštního právního předpisu a jsou stálými orgány pro koordinaci složek integrovaného záchranného systému.
(2) 	Ohlašovna požárů povolává jednotky PO12 k zásahu podle požadavků operačního střediska nebo podle řádu ohlašoven požárů.
(3) 	Pro potřeby území kraje jsou zřízena tato územně příslušná operační střediska HZS kraje:
a)	operační středisko územního odboru Česká Lípa pro potřebu území okresu Česká Lípa,
b)	operační středisko územního odboru Jablonec nad Nisou pro potřebu území okresu Jablonec nad Nisou,
c)	operační středisko HZS kraje (viz odst. 4) pro potřebu území okresu Liberec,
d)	operační středisko územního odboru Semily pro potřebu území okresu Semily.
(4) 	Působnost operačního střediska pro potřebu celého území kraje vykonává operační středisko HZS kraje (dále jen „krajské operační středisko“).
(5) 	Ve zvláštních případech je možné na základě rozhodnutí ředitele HZS kraje           k plnění úkolů operačního střediska kraje využít kterékoliv územně příslušné operační středisko.
(6) 	Jednotky PO12 povolává k výjezdu územně příslušné operační středisko k místu, kde má být zásah uskutečněn, nebo krajské operační středisko, pokud převezme místo zásahu jednotek do své působnosti. 
(7) 	Při povolávání jednotek PO k zásahu se operační střediska řídí platnými právními předpisy a závaznými pokyny HZS kraje. 
(8) 	K zásahu mimo svůj hasební obvod může být jednotka PO povolána územně příslušným operačním střediskem také v případě, kdy není možné povolat místně příslušnou jednotku nebo na základě její předurčenosti.
(9) 	K zásahu mimo území kraje může být na žádost územně příslušného operačního střediska jiného kraje povolána jednotka PO prostřednictvím územně příslušného operačního střediska, a to na základě uzavřených dohod o součinnosti jednotek PO mezi HZS krajů sousedících. Územně příslušné operační středisko oznámí vyslání jednotek PO mimo území Libereckého kraje krajskému operačnímu středisku.
(10) 	HZS kraje vede Seznam dohod o součinnosti jednotek PO mezi hasičskými záchrannými sbory sousedících krajů podle odstavce 9.
(11) 	Povolávání jednotek mimo území Libereckého kraje nad rámec uzavřených dohod a při pomoci jinému státu koordinuje krajské operační středisko v dohodě s operačním             a informačním střediskem Ministerstva vnitra - generálního ředitelství Hasičského záchranného sboru České republiky.
(12) 	Vyžadování nasazení jednotek z úrovně Ministerstva vnitra provádí operační a informační středisko Ministerstva vnitra – generálního ředitelství Hasičského záchranného sboru České republiky prostřednictvím krajského operačního střediska.
(13) 	K zásahu mimo území České republiky může být na žádost operačního a informačního střediska generálního ředitelství Hasičského záchranného sboru České republiky povolána jednotka PO prostřednictvím krajského operačního střediska.

§ 5
Způsob vyhlašování jednotlivých stupňů požárního poplachu
(1) 	V rámci požárního poplachového plánu se vyhlašují čtyři stupně požárního poplachu (dále jen „stupeň poplachu“) pro místo zásahu nebo území zasažené mimořádnou událostí, přičemž čtvrtý stupeň poplachu, který je označován jako zvláštní, je stupněm nejvyšším.
(2) 	Stupeň poplachu pro místo zásahu se stanoví z potřeby nasazení sil a prostředků jednotek PO a popřípadě dalších složek integrovaného záchranného systému potřebných ke zdolávání požárů a k záchranným a likvidačním pracím při mimořádných událostech. Operační středisko posuzuje při vyhlášení stupně poplachu závažnost mimořádné události podle přijaté zprávy o mimořádné události v návaznosti na klasifikaci stupňů poplachu podle zvláštního právního předpisu  nebo podle požadavků velitele zásahu. 
(3) 	Potřebný stupeň poplachu vyhlašuje pro jedno místo zásahu velitel zásahu nebo operační středisko při prvotním povolávání jednotek PO na místo zásahu. Operační středisko může vyhlásit stupeň poplachu pro určité území postižené mimořádnou událostí, pokud je na něm více než jedno místo zásahu. 
(4) 	Povolání potřebného počtu sil a prostředků jednotek PO musí být v rámci vyhlášeného stupně poplachu přizpůsobeno co nejreálněji situaci a mimořádné události, jež vyhlášení příslušného stupně vyvolala. Stupeň poplachu pro dané místo zásahu může být změněn požadavkem velitelem zásahu na potřebu sil a prostředků.
(5) 	V jednotlivých stupních poplachu zasahuje na místě zásahu tento počet jednotek PO:
a)	první stupeň poplachu předpokládá nasazení nejvýše čtyř jednotek PO,
b)	druhý stupeň poplachu předpokládá nasazení nejvýše desíti jednotek PO,
c)	třetí stupeň poplachu předpokládá nasazení nejvýše patnácti jednotek PO,
d)	zvláštní stupeň poplachu předpokládá nasazení více než patnácti jednotek PO, nebo vybraných sil a prostředků právnických osob, podnikajících fyzických osob či fyzických osob.

§ 6
Úprava činnosti ohlašoven požárů
(1)	Ohlašovny požárů obcí nebo právnických a podnikajících fyzických osob se při své činnosti řídí řádem ohlašovny požárů14. Úlohou ohlašovny požárů je zejména:
b)	přijímat hlášení o vzniku požárů nebo jiné mimořádné události v obci nebo podniku,
c)	vyhlásit požární poplach místní jednotce PO, 
d)	povolat jednotku na místo zásahu,
e)	oznámit požár nebo jinou mimořádnou událost na územně příslušné operační středisko telefonním číslem 150, je-li požár ohlášen občanem nebo zaměstnancem právnické nebo podnikající fyzické osoby.
(2)	Stanice HZS kraje nejsou ohlašovnami požárů ve smyslu zvláštních právních předpisů 17,18, ale jsou místem, kde lze ohlásit požár nebo jinou mimořádnou událost.
(3)	Ohlašovna požárů musí být označená tabulkou s nápisem “OHLAŠOVNA POŽÁRŮ“.
(4)	Obec zřizuje také potřebný počet míst odkud lze hlásit požár telefonní linkou číslo 150, ze kterých lze ohlásit požár na územní operační středisko. Tato místa se označují tabulkou s nápisem „ZDE HLAŠTE POŽÁR“ nebo symbolem telefonního čísla „150“. Uvedenými místy mohou být, po projednání s vlastníky nebo uživateli, telefonní stanice, u kterých je zaručena dostupnost zařízení pro hlášení požáru nebo jimi mohou být veřejné telefonní stanice nebo automaty.
(5)	Pokud ohlašovna požárů používá k vyhlášení požárního poplachu jednotce PO sirény provádí se:

a)	signálem „POŽÁRNÍ POPLACH“, který je vyhlašován přerušovaným tónem sirény po dobu jedné minuty (25 sec. tón – 10 sec. pauza – 25 sec. tón),
b)	signálem „POŽÁRNÍ POPLACH“ vyhlašovaným elektronickou sirénou (napodobuje hlas trubky troubící tón „HO-ŘÍ“, „HO-ŘÍ“) po dobu jedné minuty.

Část TŘETÍ
poplachový plán Integrovaného záchranného systému kraje

§ 7
Použití a obsah 
(1)	Poplachový plán integrovaného záchranného systému kraje (dále jen „poplachový plán IZS“) se použije v případě, pokud u mimořádné události musí společně zasahovat dvě a více složek integrovaného záchranného systému (dále jen „složky IZS“), a to v souladu se zvláštním právním předpisem.
(2)	Poplachový plán IZS je považován za přehled sil a prostředků včetně jejich počtu   a využitelnosti podle zvláštního právního předpisu, a je využíván jako příloha havarijního plánu kraje a krizového plánu kraje. 

§ 8
Spojení na základní a ostatní složky 
(1)	Přehled spojení na základní složky IZS, který obsahuje zejména telefonní, radiovou a datovou komunikaci na místa trvalé obsluhy a na vedoucí složek, kteří rozhodují o vyslání sil a prostředků základních a ostatních složek, vede HZS kraje a je uložen na operačních střediscích.
(2)	Přehled spojení na základní složky je dělen podle územní působnosti územně příslušných operačních a informačních středisek v souladu s § 4 odst. 3.
(3)	Přehled spojení na základní a ostatní složky IZS zpracovaný podle odst. 1 se                   v nezměněné podobě využívá jako základní část plánu vyrozumění havarijního plánu kraje. Současně slouží jako samostatná součást plánů spojení krizového plánu kraje podle zvláštního právního předpisu a vede, využívá a aktualizuje se způsobem stanoveným v § 10. 

§ 9
Přehled sil a prostředků a způsob jejich povolávání
(1)	Přehled sil a prostředků ostatních složek a přehled sil a prostředků pro potřeby záchranných a likvidačních prací zajištěných na základě smluvních vztahů s fyzickými a právnickými osobami, včetně způsobu jejich povolávání, je veden u HZS kraje, je uložen na operačních střediscích a je součástí havarijního plánu kraje a krizového plánu kraje.
(2)	HZS kraje zpracovává a vede aktuální seznam vozidel složek s výjimkou z pojištění odpovědnosti.
(3)	Složky jsou povinny ohlašovat operačním střediskům podle územní působnosti    (§ 4 odst. 3) změny nutné pro aktuálnost informací obsažených v dokumentech „Spojení na základní složky integrovaného záchranného systému“ a „Přehled sil a prostředků ostatních složek IZS a prostředků pro potřeby záchranných a likvidačních prací na základě smluvních vztahů a způsob jejich povolávání“.

§ 10
Způsob povolávání a vyrozumívání 
(1)	Vedoucí složek, členové krizových štábů a právnické osoby a podnikající fyzické osoby zahrnuté do havarijního plánu kraje nebo vnějšího havarijního plánu oznamují HZS kraje druh a způsob použití komunikačních prostředků použitelných k jejich okamžitému vyrozumění nebo povolání.
(2)	Územně příslušné operační středisko podle § 4 odst. 3 vyrozumívá a povolává vedoucí složek, členy krizových štábů obcí s rozšířenou působností a právnické a podnikající fyzické osoby zahrnuté do havarijního plánu kraje nebo vnějšího havarijního plánu za užití komunikačních prostředků dle odstavce 1, a to na základě rozhodnutí příslušného starosty obce s rozšířenou působností nebo jím pověřené osoby.
(3)	Krajské operační středisko vyrozumívá hejtmana kraje a povolává vedoucí složek na úrovni kraje, členy krizového štábu kraje, a právnické a podnikající fyzické osoby, zahrnuté do havarijního plánu kraje nebo vnějšího havarijního plánu za užití komunikačních prostředků dle odstavce 1, a to na základě rozhodnutí hejtmana kraje nebo jím pověřené osoby, popřípadě starosty obce s rozšířenou působností nebo jím pověřené osoby.
(4)	Na žádost velitele zásahu, řídícího důstojníka HZS, starosty obce s rozšířenou působností nebo hejtmana kraje povolává územně příslušné operační a informační středisko nebo krajské operační středisko HZS kraje vedoucí složek podle jejich místní příslušnosti.
(5)	Plán povolávání a vyrozumívání vedoucích složek a členů krizového štábu kraje je veden u krajského operačního střediska HZS kraje a je trvale aktualizován krajským operačním střediskem, které jej po každé aktualizaci poskytuje hejtmanu kraje pro potřeby  krizového štábu kraje. Obdobným způsobem postupují územně příslušná operační střediska vůči starostům obcí s rozšířenou působností v jejich územní působnosti dle § 4 odst. 3. při vedení a aktualizaci plánů povolávání a vyrozumívání vedoucích složek a členů krizového štábu obcí s rozšířenou působností.

Část ČTVRTÁ

§ 11
Operativní dokumentace poplachového plánu
(1)	Operativní dokumentace se zpracovává a vede na základě zásad schválených poplachovým plánem kraje.
(2)	Operativní dokumentací poplachového plánu jsou:
a)	Rozdělení jednotek požární ochrany do konkrétních stupňů požárního poplachu pro jednotlivé obce nebo objekty;
b)	Výčet jednotek požární ochrany Libereckého kraje;
c)	Seznam uzavřených dohod s právnickými nebo podnikajícími fyzickými osobami,. které zřizují jednotky požární ochrany;
d)	Seznam dohod o součinnosti jednotek požární ochrany mezi hasičskými záchrannými sbory sousedních krajů;
e)	Spojení na základní složky integrovaného záchranného systému;
f)	Plán povolávání a vyrozumívání vedoucích složek integrovaného záchranného systému a členů krizového štábu kraje;
g)	Plán povolávání a vyrozumívání vedoucích složek integrovaného záchranného systému a členů krizových štábů obcí s rozšířenou působností;
h)	Přehled sil a prostředků základních složek integrovaného záchranného systému;
i)	Přehled sil a prostředků ostatních složek integrovaného záchranného systému a prostředků pro potřeby záchranných a likvidačních prací na základě smluvních vztahů a způsob jejich povolávání.
(3)	Operativní dokumentace poplachového plánu je po obsahové stránce členěna do dílčích částí dle územní působnosti operačních středisek uvedených v § 4 odst. 3. Územně příslušná operační střediska vedou aktuální znění uvedených dílčích částí operativní dokumentace. 
(4)	Úplná operativní dokumentace poplachového plánu za celý kraj je v jednom vyhotovení trvale uložena na krajském operačním středisku.
(5)	Operativní dokumentace poplachového plánu je přístupná zejména dotčeným orgánům kraje a osobám pověřených hejtmanem kraje, dotčeným orgánům obcí kraje a osobám pověřených starostou obce s rozšířenou působností, vedoucím složek IZS a kontrolním orgánům.

Část PÁTÁ

Přechodná a závěrečná ustanovení

§ 12
(1)	HZS kraje uvede operativní dokumentaci poplachového plánu do souladu s tímto nařízením do 90 dnů od nabytí účinnosti tohoto nařízení. Ve stejném termínu zabezpečí zaslání potřebných výpisů z operativní dokumentace pro potřebu činnosti ohlašoven požárů, pro činnost krizových štábů, dotčeným orgánům kraje a dotčeným orgánům obcí s rozšířenou působností.
(2)	HZS kraje odpovídá za řádné vedení operativní dokumentace poplachového plánu   a v případě změn zabezpečuje její průběžnou aktualizaci ve smyslu příslušných právních předpisů. 
(3)	HZS kraje odpovídá za aktualizaci příloh havarijního plánu kraje a krizového plánu kraje dotčených poplachovým plánem kraje na základě údajů získaných podle odst. 5 § 12.
(4)	HZS kraje zabezpečí oznámení příslušných změn dotčeným subjektům nejpozději do 30 dnů od nabytí platnosti příslušné aktualizace.
(5)	Obce, složky IZS, právnické a fyzické osoby, zařazené v tomto poplachovém plánu a operativní dokumentaci poplachového plánu jsou povinny minimálně jednou ročně a při každé změně potvrdit, případně oznámit územně příslušnému operačnímu středisku HZS kraje (§ 4 odst. 3) údaje, které ovlivňují funkčnost poplachového plánu a operativní dokumentace poplachového plánu.
(6)	Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti fyzických osob, právnických osob nebo podnikajících fyzických osob podle zvláštních právních předpisů. 

§ 13
Zrušují se:
1.	Nařízení Okresního úřadu Česká Lípa č. 1/2002, kterým se vydává požární poplachový plán okresu Česká Lípa,
2.	Nařízení Okresního úřadu Jablonec nad Nisou č. 2/2002, kterým se vydává požární poplachový plán okresu Jablonec nad Nisou,
3.	Nařízení Okresního úřadu Liberec č. 1/2002, kterým se vydává požární poplachový plán okresu Liberec,
4.	Nařízení Okresního úřadu Semily č. 1/2002, kterým se vydává požární poplachový plán okresu Semily,
5.	Nařízení Libereckého kraje č. 1/2002, kterým se vydává požární poplachový plán Libereckého kraje,
6.	Nařízení Okresního úřadu Jablonec nad Nisou č. 1/1997 – Některé podmínky k zabezpe-čení požární ochrany v okrese Jablonec nad Nisou.

§ 14
(1)	Toto nařízení nabývá účinnosti patnáctým dnem následujícím po dni jeho vyhlášení ve Věstníku právních předpisů Libereckého kraje.
(2)	Toto nařízení kraje bylo schváleno usnesením Rady Libereckého kraje číslo 1197/03/RK dne 4. listopadu 2003.

RNDr. Pavel Pavlík  v. r.
hejtman

Ing. Luděk Suchomel, MBA  v. r.
statutární zástupce hejtmana